РУСЬКА ШЛЯХТА У МІСТАХ ПЕРЕМИШЛЬСЬКОЇ ЗЕМЛІ В XVI–XVIII ст.
DOI:
https://doi.org/10.24919/2312-2595.1/43.184259Ключові слова:
руська шляхта, Перемишльська земля, міста Перемишльської землі, Перемишль, Самбір, Дрогобич, СтрийАнотація
Анотація. Мета дослідження – проаналізувати взаємовідносини руської шляхти Перемишльської землі та міст і міського суспільства. Методологія дослідження базується на принципах історизму, науковості, верифікації, а також на використанні загальнонаукових (аналіз, синтез, узагальнення) та спеціально-історичних (історико-типологічний, історико-системний) методів. Наукова новизна: досліджено один з аспектів життєдіяльності руської шляхти та шляхетський фактор у житті міст Перемишльської землі. Висновки: Руська шляхта витворила свою модель взаємовідносин з містами та міським суспільством. Шляхтичам заборонялося займатися ремеслом та торгівлею. На практиці ці заборони порушувалися, малозаможна руська шляхта не боялася зашкодити своїй репутації ремісничими заняттями та торгівлею й долучалася до міщанського стану. Але масштаби цього явища були незначними. Також незначними були шлюбні контакти між руською шляхтою і міщанами. Потрапляння шляхти до міст відбувалося також шляхом набуття нерухомості в межах міста або передмість. Нечисленні згадки з XVII–XVIII ст. засвідчують, що окремі представники руської шляхти ставали власниками міських будинків, земельних ділянок практично в усіх найбільших містах Перемишльської землі. Міста, будучи центрами певних адміністративно-територіальних одиниць – землі, повіту, староства – ставали місцем дислокації урядників та представників адміністрації на місцях. Необхідність виконання своїх урядових обов’язків зумовлювала місце їхнього постійного або тривалого проживання у місті. До середини XVII ст. представники руської шляхти серед них трапляються вкрай рідко. Однак у другій половині XVII ст. ситуація змінюється й у XVIII ст. руська шляхта доволі добре представлена серед урядовців нижчої і середньої ланки. Зокрема, з них комплектуються гродська канцелярія та судові урядники. Територія Перемишльської землі поділялася на шість староств з центрами в Перемишлі, Самборі, Дрогобичі, Стрию, Мостиськах, Судовій Вишні. Управління кожного з них покладалося на адміністрацію, сформовану старостою. Як правило, вони резидували в місцевому замку, розташованому на території міста. Замкові урядники з середини XVII ст. рекрутуються із середовища руської шляхти.
Посилання
AGAD, Arch. Kameralne – Archiwum Główne Akt Dawnych w Warszawie, Archiwum Kameralne [Central Archives of Historical Records in Warsaw, Chamber Archives].
NBLNU–VRSRK – Naukova biblioteka Lvivskoho natsionalnoho universytetu imeni Ivana Franka. Viddil rukopysnykh, starodrukovanykh ta ridkisnykh knyh im. F.P. Maksymenka [Scientific Library of the Ivan Franko National University of Lviv. The F.P. Maksymenko Sector of Manuscript, Hand Press Druck and Rare Books].
Smutok, I. (2003). Drohobych za materialamy Heneralnoi revizii Peremyshlskoi zemli 1692 r. [Drohobych according to the materials of the General Audit of Przemysl land 1692]. Drohobytskyi kraieznavchyi zbirnyk – Drohobych Regional Studies, 7, 517–520 [in Ukrainian].
Smutok, I. (2006). Stanova zamknutist / ne zamknutist dribno shliakhetskykh rodiv Sambirskoho povitu XVI st. [Classical confinement / non-seclusion of small noble families of the Sambir County in the XVI century]. Zapysky Naukovoho tovarystva imeni Shevchenka – Memoirs of the Shevchenko Scientific society, 252, 480–481 [in Ukrainian].
TsDIAUL – Tsentralnyi derzhavnyi istorychnyi archiv Ukrainy, m. Lviv – Central State Historical Archives of Ukraine, Lviv.
Dąbkowski, P. (1926). Palestra i księgi sądowe ziemskie i grodzkie w Dawniej Polsce [Legal profession, as well as castle and regional courts асts in Old Poland]. Lwów: Redakcja i Administracja [in Polish].
Dąbkowski, P. (1918). Urzędnicy kancelaryjni sądów ziemskich i grodzkich w dawnej Polsce [Government officials castle and regional courts in Old Poland]. Przewodnik Naukowy i Literacki – Scientific and Literary Guide, 48, 234–249 [in Polish].
Kuras, K. (2008). Pamiętnik rodziny Ustrzyckich z 1735 r. [Memoirs of families of Ustrzycki since 1735]. Rocznik Przemyski – Przemyśl Yearbook, 44 (4), 237–251 [in Polish].
##submission.downloads##
Опубліковано
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2019 Проблеми гуманітарних наук: збірник наукових праць ДДПУ імені Івана Франка. Серія "Історія"
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-sa/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 International License.